10. jaanuar – valitsus otsustas anda välismaalaste passi (hall passi) umbes 300 000 Eestis elavale määramata kodakondsusega isikule
23. jaanuar – Riigikogu kinnitas kaitseväe juhatajaks kindralleitnant Johannes Kerdi
21. veebruar – president Lennart Meri kutsus telesaates „Otseliin“ Eestit arvutiseerima, kuulutades välja „tiigrihüppe“
14. märts – Riigikogu juhatuse valimised: Riigikogu esimeheks valiti Toomas Savi, aseesimeesteks Arnold Rüütel ja Tunne Kelam
3. mai – Eesti sai Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee eesistujaks. Ministrite Komitee tegevust hakkas juhtima Eesti välisminister Siim Kallas
7. mai – Riigikogu kiitis heaks Eesti riigi kaitsepoliitika põhisuunad
„Head saadikud! Kaitsepoliitika põhisuunad määratlevad kaitsepoliitika teise sambana rahvusvahelise kaitsealase koostöö, mille lõppeesmärk on Eesti riigikaitse kindlustamine julgeolekugarantiide abil /.../ Julgeolekugarantiide otsingul on Eesti seadnud suuna liitumisele Põhja-Atlandi paktiga, hetkel ainukese Lääne kollektiivse kaitseorganisatsiooniga, kelle käsutuses on vahendid julgeoleku garanteerimiseks ning kollektiivse kaitse tagamiseks ning mille olemus demokraatia kaitsena on kooskõlas Eesti poliitiliste arusaamadega. Teel julgeolekugarantiide poole peame silmas pidama kaht märksõna, mida tuleb koalitsioonikaitse poole pürgimisel arvestada. Esimene neist on usaldus. Koalitsioonid püsivad riikide vastastikusel usaldusel, usaldusel kui kindluse tagatisel. Usaldus kasvab ühiste väärtuste pinnal. Riigikaitse probleemistikus kasvatab usaldust riigi ja rahva tahe ning valmisolek iseennast, sealjuures ka oma liitlast kaitsta. Teine aspekt on otseselt seotud riigikaitse ja kaitsejõududega. Ühine kaitse või otsene rahvusvaheline sõjaline abi on võimalik ja efektiivne juhul, kui Eesti enda riigikaitsesüsteem on üles ehitatud ja varustatud nii, et see oleks koostöövõimeline potentsiaalse liitlase vägedega. See tähendab kaitsestruktuuride, tehniliste vahendite, mitmete kaitseväeliste protseduuride standardiseerimise kohustust /.../ Head sõbrad! Loomulikult ei lahenda põhisuundade dokument Eesti riigikaitse ees seisvaid probleeme, ta pigem näitab eesmärke ning püstitab ülesandeid. “
18. juuni – Riigikogu nimetas Riigikohtu esimeheks Uno Lõhmuse
8. juuli – President Bill Clintoni abikaasa Hillary Rodham Clinton külastas Eestit
USA esileedi Hillary Clinton vastuvõtul Kadriorus
20 aastat uut Eestit. 2. osa. Tallinn, 2012.
august – ESTO päevad Tallinnas ja Stockholmis
26.–27. august – presidendivalimistel Riigikogus kandideerisid Lennart Meri ja Arnold Rüütel, kumbki vajalikku häälteenamust ei saanud
20. september – presidendivalimiste esimeses voorus valimiskogus kandideerisid Lennart Meri, Arnold Rüütel, Tunne Kelam, Siiri Oviir ja Enn Tõugu, keegi vajalikku häälteenamust ei saanud. Teises voorus kandideerisid Lennart Meri ja Arnold Rüütel, Eesti presidendiks valiti Lennart Meri (196 häält)
7. november – Riigikogu esimees Toomas Savi avas Riigikogu kodulehekülje internetis
Raudteelaste meeleavaldus Toompeal, veebruar
20 aastat uut Eestit. 2. osa. Tallinn, 2012.